![Prikupljaju se primedbe na plan crkve kod Štranda Prikupljaju se primedbe na plan crkve kod Štranda](/images/89bdf4a15753dfdddd324d4ce386046c/300x175_crkva_strand.jpg)
VIDEO: Sećanje na "Žutu kuću" živi - trag Novog Sada kojeg sve manje ima
Na lokaciji na kojoj se nekada nalazila kultna novosadska "Žuta kuća" gradska vlast planira izgradnju crkve posvećenoj stradalima u južnoj Bačkoj tokom Drugog svetskog rata.
![VIDEO: Sećanje na "Žutu kuću" živi - trag Novog Sada kojeg sve manje ima VIDEO: Sećanje na "Žutu kuću" živi - trag Novog Sada kojeg sve manje ima](https://www.021.rs//images/89bdf4a15753dfdddd324d4ce386046c/zuta_kuca_prtn1.jpg)
Foto: 021.rs
Proteklih nedelja upravo je ova zelena površina kod Štranda u fokusu jednog dela novosadske javnosti, posebno stanovnika Limana.
Gradska vlast je odlučila da sprovede u delo ideju o izgradnji crkve na Limanu, pravdajući to potrebom za većim brojem verskih objekata u gradu, te povećanja površina "zelenih oaza". Ipak, tome su se usprotivili stanovnici Limana, koji su na zboru građana i zvanično odlučili da ne žele crkvu na toj zelenoj površini kod Štranda.
U moru reakcija i vlasti i opozicija, logično je bilo da se u javnost vrati i sećanje na "Žutu kuću". Snimak nastupa iz "Žute kuće" u utorak je objavio i Rambo Amadeus. Bila je to davne 1990. godine.
Kako je počelo?
"Dnevnik" je 24. avgusta 1988. godine, tačno četiri meseca nakon što je Slobodan Milošević na Kosovu poručio da "niko ne sme da vas bije" (osim njega), najavio sugrađanima otvaranje "Žute kuće".
Inicijativa za stvaranje ovog čuvenog projekta potekla je od mladih i bila je namenjena mladima zainteresovanima za razne sfere, od umetnosti do psihologije. Početna ideja osnivača bila je organizovanje škole crtanja koja bi ujedno bila i priprema za prijemni ispit za upis na Akademiju umetnosti.
Nakon konsultacija sa Savezom socijalističke omladine, koji je prihvatio tu ideju, grupa je počela da se formira. Osnovane su tri programske sekcije: muzička, psihološka i likovna.
Tog perioda seća se Dragan Gucunski. Kako kaže, bili su to divni počeci. Za 021.rs opisuje kako je izgledao raspored sekcija u kući.
"Gore su likovnjaci, dole se dešava neka izložba, verovatno i neka svirka ili je proba - Obojeni program, Boye, Vrisak generacije, već ko je bio tamo dole. Uglavnom su to ti bendovi naši alternativni koji su tamo konstantno boravili i ti gore sad imaš još jednu psihološku pomoć koja radi 24 sata", objašnjava Gucunski.
Edi Keler je, kako beleži Bogica Mijatović, po napuštanju Obojenog programa, pretvorio "Žutu kuću" u muzički kutak. U njoj su se uvežbavali mnogobrojni lokalni sastavi, između ostalog i Atheist Rap, dok je drugi deo kuće bio klub u kojem su nastupali gotovo svi novosadski alternativci od Andrle i Imperium of Jazz-a, Vriska Generacije, do Minstrela. Svirali su tu i Disciplina kičme, Marko Brecelj, Let 3, KUD Idijoti...
Po njegovim rečima, kuća je neprestano "disala" punih pet godina.
"I evo sada kad pričam uvek sam prepun emocija vezano za to zato što jednostavno to je bio duh tih godina, duh Novog Sada, tu su dolazili svi ljudi ne samo da bi konzumirali umetnost nego da bi i pravili, da bi razgovarali sa svojim kolegama o umetničkim pravcima, željama, ciljevima, na kraju tamo su i mogli i da realizuju to što su hteli", priča Gucunski.
Pioniri iz "Žute kuće"
U javnom sećanju "Žuta kuća" se pamti zbog nastupa raznoraznih bendova, izložbi, performansa. Međutim, izuzetan važan i pionirskiih poduhvat predstavljala je psihološka sekcija. U "Žutoj kući" počeo je da radi prvi S.O.S telefon u Novom Sadu, što je predstavljalo i jednu od prvih teleapel službi u Jugoslaviji.
Inicijator za osnivanje S.O.S telefona i supervizor psihološke grupe bio je poznati profesor kliničke psihologije dr Mikloš Biro. On u razgovoru za 021.rs kaže da je ta služba, na opšte iznenađenje, bila prilično aktivna.
"Studenata je bilo nekih desetak jer je to zahtevalo i neko prethodno znanje. To su bili uglavnom apsolventi i prošli su prethodnu obuku, a imali su superviziju. Psihijatar profesor Vučković i ja smo im bili neka vrsta podrške i supervizije i to što je profesor Vučković bio angažovan bila je mogućnost da, ako se pojavi neki ozbiljniji slučaj, da ga proslede na institut za psihijatriju", objašnjava Biro.
On navodi da je ovu sekciju vodila ekipa entuzijastičnih studenata koji su se dobrovoljno javili u teleapel službu. Postojalo je dežurstvo na telefonu 24 časa, ali i mogućnost ličnog kontakta koju su koristili uglavnom mlađi adolescenti.
"U toku prve godine smo pravili analizu i mislim da je bilo preko 200 klijenata koji su dolazili lično, a broj telefonskih poziva je bio čak nekih četiri do pet puta veći, tako da je skoro hiljadu poziva bilo tokom te godine prve", seća se Biro.
Trideset godina kasnije
"Žuta kuća" kao inicijativa, ali i kao objekat, ne postoji već tri decenije. Ipak, sećanje na nju je i dalje živo. Za nekoliko godina postojanja, "Žutara" je postala kultno mesto novosadske alternativne scene.
"Tamo su odlazili ljudi čiji je ukus formirao pank, a koji su bili istomišljenici Boya, Obojenog programa, Andrle i družine. 'Žuta kuća' je bila božanstveno mesto i nije postojao nijedan razlog da se ona sruši. Nikome nije smetala. Nažalost, sudbinu 'Žute kuće' imao je i 'Bronks', poznati klub koji je bio deo fabrike 'Danubius', klub koji je bio tačno šta treba rokerima. Poslednja oaza je Češki magacin, to je savršena arhitektura. U jednom trenutku to je bio izvanredan koncertni prostor. Krivo mi je što je Novi Sad na taj način urušen", prisećao se "Žute kuće" za 021.rs pre nekoliko Anđelko Maletić, čuveni novosadski muzički urednik.
Pojedini građani smatrali su da bi kod Štranda trebalo da postoji obeležje kojim bi se i mlađe generacije podsetile na "Žutaru" i njenu ulogu na novosadskoj sceni.
To se, međutim, neće dogodi.
Dragan Gucunski smatra da bi mlađim generacijama trebalo da se prepusti odluka o tome šta praviti na mestu na kojoj je nekada bila "Žuta kuća". Taj prostor je, kaže, nekad odisao duhom mladosti.
"Urbanisti bi trebalo da slušaju svoje mlade, kolege građane, i da gledaju primere recimo evropskih gradova, dragulja, kako se u tim gradovima rešavaju ovakve dileme", zaključuje Gucunski.
Tekst je napisan u okviru prakse koju studenti na Odseku za medijske studije Filozofskog fakulteta u Novom Sadu pohađaju u Medijskoj kući 021.
NAJČITANIJE U POSLEDNJIH 72H
Ostalo iz kategorije Novi Sad - Novosadske priče
Najbolje ocenjena mesta u Novom Sadu: Restorani koje vam preporučuje internet
08.08.2024.•
49
Kada vas neko pita za preporuku gde da jedu u Novom Sadu, ponekad se nađete u dilemi - šta da odgovorite? Iz pozicije Novosađana, sva mesta su "izvikana".
Arhitekta kojeg Novi Sad nije želeo: Poznati objekti su mogli da izgledaju drugačije
31.07.2024.•
15
Ljubitelji likovne umetnosti u Novom Sadu ne mogu da se požale, u gradu podno Petrovaradinske tvrđave i tokom letnjih raspusta ima atraktivnih događanja.
FOTO: Pothodnik u centru Novog Sada čuva stare mape koje niko ne primećuje - o čemu se radi?
24.07.2024.•
28
U pothodniku ispod Bulevara Mihajla Pupina, blizu stepenica koje vode ka zgradi Pošte, nalazi se izlog, malo prljav, ali u kojem se mogu videti karte Novog Sada sa ponekom svetlećom lampicom.
Šta se o Štrandu pisalo pre 100 godina: Pesak nije uzoran, preterano skup bife i Šerlok Holms
19.06.2024.•
9
Tokom leta mnogi Novosađani pohrle na Štrand kako bi pronašli osveženje u Dunavu ili kraj reke.
Graditelj socijalističkog Novog Sada
03.06.2024.•
13
Ko se prethodnih dana prošetao do Muzeja savremene umetnosti Vojvodine (MSUV) imao je priliku da se upozna sa radom čoveka koji je oblikovao izgradnju Novog Sada tokom socijalističkog perioda.
Novi Sad koji sanjamo
25.05.2024.•
19
Aktuelna vlast je preko svake mere izgradila i uvećala grad podno Petrovaradinske tvrđave.
Novosadska kultna mesta: Gde ste išli na koncerte i žurke?
21.05.2024.•
84
Novosadsku muzičku istoriju, ali i onu istoriju svakodnevnice i zabave, čine mesta u kojima se ona stvara.
VIDEO: Prepoznajete li ovaj grad - šta se radilo u Novom Sadu proleća 1939. godine?
18.04.2024.•
25
Pre 85 godina Novi Sad je bio znatno drugačiji grad. Najpre, u njemu je živelo gotovo sedam puta manje ljudi.
Bombardovanje 1999. godine - čega se sećaju Novosađani: Esmeralda, trčanje po čvarke, žurke...
24.03.2024.•
31
Povom 25. godišnjice od početka NATO bombardovanja Savezne Republike Jugoslavije, portal 021.rs vam donosi priče Novosađana o 78 dana 1999. godine.
Kako su Novosađani naučili NATO "red vožnje"
24.03.2024.•
7
Imao sam 11 godina. Tog dana se išlo prepodne u školu, popodne smo uobičajeno išli napolje da se igramo ubeđujući one koje su roditelji sprečili, da neće biti nikakvog bombardovanja...
FOTO: Znate li da u Veterniku postoji bosanska brvnara koja je spomenik kulture?
26.02.2024.•
18
Prava Bosanska brvnara sa etnografskom zbirkom predmeta starih i 200 godina može se pronaći u Veterniku.
Student nije zapalio žito
05.02.2024.•
5
Na fasadi kasarne u Ulici vojvode Bojovića jedna spomen ploča čuva priču o studentima koji su zapalili pšenicu. I to su platili životom.
FOTO, VIDEO Novosadski lekar čuva grad u starim mapama: Ovo je njegova priča
01.02.2024.•
3
Novosađanin Dušan Jovanović, lekar gastroenterohepatolog i onkolog, tokom februara imaće izloženu prvu izložbu starih mapa i grafika Novog Sada i Petrovaradina iz njegove velike kolekcije.
Spomenik rodoljubima zaboravljen u šiblju pored pruge u Petrovaradinu
22.01.2024.•
11
Novi Sad ima dosta spomenika, ali neki su usled istorijskih događaja pali u zaborav. Jedan od njih je i spomenik rodoljubima, koji se nalazi daleko od pogleda, pored pruge u Petrovaradinu.
Kad je pošta stigla u Novi Sad...
12.01.2024.•
11
U Velikoj sali Glavne pošte u Novom Sadu krajem prošle godine otvorena je izložba o nastanku i razvoju pošte u gradu.
FOTO: Petrovaradinska tvrđava čuva sećanje na stradale za oslobođenje i stvaranje Jugoslavije
08.01.2024.•
3
Ove godine se obeležava 110 godina od početka Prvog svetskog rata, a među tužnim godišnjicama je i streljanje rodoljuba na području Petrovaradina septembra 1914. godine.
FOTO: Priča o lokomotivi koju svi znate - decenijama dočekuje putnike u Novom Sadu
25.12.2023.•
3
Ispred Železničke stanice već 35 godina Novosađane i druge putnike pozdravlja parna lokomotiva stara gotovo čitav vek.
Novi Sad čuva uspomenu na prvog partizanskog pilota
11.12.2023.•
6
Novi Sad je nekada imao fabriku aviona, aerodrom i školu za pilote. Malo toga podseća na ovaj deo istorije grada, a to uključuje i spomen-ploču posvećenu prvom partizanskom pilotu Franji Kluzu.
Kolači od prijateljstva: Novosadska slatka druženja
28.11.2023.•
9
Prvi kolač u koji sam se zaljubio - a da nisu bili makoši ili krofne - dela majstorskih ruku mojih baka Katice i Marije, bio je profiterol.
"Armija" - najstrašnije mučilište Novosađana
27.11.2023.•
15
Na najstrašnije mučilište Novosađana u istoriji grada "Armiju" podseća tabla na zgradi gde se nalazilo ovo zloglasno mesto.
Komentari 25
Vladan
Pa normalno, šta će seljačini alternativna umetnost. Možeš da gradiš crkvu u svom selu, kroz Liman možeš samo da prođeš pa da se diviš.
Đoka Tošin
ns ja
Jedno grozno, totalno depresivno vreme, a kruna je overdoziranje nekog lika u wc-u klub-kafića, što je bar se tako pričalo bilo okidač da se celo mesto sravni sa zemljom..
Izuzetno loša neka energija je tamo vladala, mnogo zdraviji alternativni underground se dešavao u Atrijumu...i kao pravi limanac da vam kažem da i
nije neka šteta što je srušena, kladim se da bi se DANAS mnogi roditelji koji ovde kmeče za žutarom, zapitali da li bi voleli da njihova deca SADA tamo otpadaju svako veče, baš kao što su oni nekada!!!
Može crkva naravno, uz uslov da ne izađe mnogo iz gabarita te žute kuće, odnosno da bude objekat sveden-u skladu sa okolinom, ne preglomazan. Da bude izgrađen u vizantijskom stilu, ali da i fasada bude urađena u vizantijskom stilu, a ne bela krečena, niti ona ciglana kao jehovina-na Detelinari..i bez sata molim (kao u Krilovoj), sve su to (nepotrebni) derivati prave izvorne arhitekture SPC
Šta smo sve prošli nepodopština u Atrijumu i ispred, tačno preko puta Saborne crkve, niko nije kukao ni bogohulio, a ni nas osuđivao! Sam bog nas je valjda spasao svega lošeg u tom mladalačkom nemoralu..zbog blizine Crkve.. :))
Komentari čitalaca na objavljene vesti nisu stavovi redakcije portala 021 i predstavljaju privatno mišljenje anonimnog autora.
Redakcija 021 zadržava pravo izbora i modifikacije pristiglih komentara i nema nikakvu obavezu obrazlaganja svojih odluka.
Ukoliko je vaše mišljenje napisano bez gramatičkih i pravopisnih grešaka imaće veće šanse da bude objavljeno. Komentare pisane velikim slovima u većini slučajeva ne objavljujemo.
Pisanje komentara je ograničeno na 1.500 karaktera.
Napiši komentar