![Predsednik Fiskalnog saveta: Pare koje se sada dele, na kraju će vraćati svi građani s kamatom Predsednik Fiskalnog saveta: Pare koje se sada dele, na kraju će vraćati svi građani s kamatom](/images/bc15f929dc10b77b309874df29ef4558/300x175_pare.jpg)
Dokle će vlast da nas zadužuje?
Vest da je Ustavni sud Nemačke proglasio formiranje budžeta najmoćnije evropske zemlje neustavnim poučna je i za vlade drugih država, naročito onih sklonih zaduživanju.
![Dokle će vlast da nas zadužuje? Dokle će vlast da nas zadužuje?](https://www.021.rs//images/f95ae002652c2cb1fcbe973add2d4d6f/vucic_miting_srbija_021.jpg)
Foto: 021.rs
Za Srbiju pre svih.
Podsetimo se toka događaja.
Zabrana zaduživanja
Vlada Olafa Šolca je muku mučila kako da kasu popuni toliko da bude dovoljno za prethodno isplanirane rashode naredne godine. Najproblamatičnija stavka je bila takozvana "Zelena agenda" koju je Zelena stranka od kako se našla u izvršnoj vlasti neprekidno i drastično uvećavala. Koliko god da su se nemački finansi upinjali, nedostajalo je oko 60 milijardi evra. Predložili su da se Savezna država zaduži.
Međutim, u trećem paragrafu član 105 Osnovnog zakona, kako se u Nemačkoj naziva ustav, zapisano je da se "budžeti Savezne države i pokrajina moraju principijelno uravnotežiti bez podizanja novih kredita". Odredba praktično nalaže da se državna i pokrajinske kase napune isključivo po osnovu poreza i drugih nameta.
U daljoj razradi ove teme Osnovni zakon pokrajinama u celosti zabranjuje zaduživanje, dok saveznoj državi dopušta minimalno, do 0,35 odsto bruto nacionalnog dohodka. Lane je BDP Nemačke iznosio 3.890 milijardi evra, što znači da je država mogla da se zaduži najviše 13,5 milijardi evra.
Kako je BDP za narednu godinu, prema proceni, tek nešto viši, sličan je i obim dopuštenog zaduživanja države. Šezdeset miljardi je previše. Samo je za slučaj prirodne katastrofe ili vanredno neizvesne političke situacije ostavljena mogućnost znatnijeg posuđivanja novca.
Teret budućim generacijama
Oštra odredba je doneta još 2009. godine, dok je kancelar bila Angela Merkel i kada su mnoge vlade, noseći se sa posledicama svetske finansijske krize, uletale u nove kredite. Tadašnji nemački ministar za finansije je odluku naznačio kao "istorijsku kojom država pokazuje sposobnost da deluje u pogledu međugeneracijske pravednosti".
Kako je rečeno, zaduživanje države vodilo bi ka tome da naredne generacije iz budžeta mnogo više izdvajaju za otplatu kamata. Procenjeno je da je veće kreditiranje budžeta nekorektno prebacivanje tereta deci i unucima.
I tada se, kao i danas, povela rasprava o ovom pitanju, najjači argument suprotnog stanovišta je da se stroga odredba, kakve nema u zakonodavstvu drugih evropskih država, nepovoljno odrazila na investicije u infrastrkturu i tehnologije.
Toliko o Nemačkoj, pogledajmo sada koliko se Srbija zadužuje.
Ove godine budžetski deficit biće 2,5 odsto BDP, otprilike 1,54 milijarde evra, i pokriva se zaduživanjem države. Ako uporedimo sa u Nemačkoj dopuštenih 0,35 nacionalnog BDP vidimo da se Srbija sedam puta više zadužuje. To se, baš kao što je govorio bivši nemački ministar, ponajbolje vidi po visini budžetskog novca kojim se otplaćuju kamate.
Silan novac za kamate
Od 2020. godine Srbija se zadužila skoro 11 milijardi evra. Stoga ne iznenađuje da je za otplate kamate te 2020. utrošeno 948 miliona, ove će biti oko 1,290 milijarde evra, dok će se naredne morati izdvojiti 1,595 miljardi, skoro 70 odsto više nego samo četiri sezone ranije.
Reč je ne samo o posledicama uvećavanja zaduživanja, već i o rastu kamata na globalnom finansijskom tržištu. Procene su da će već 2026. godine Srbija za kamate izdvajati 2,2 milijardi. Gotovo dva i po puta više nego samo šest godina ranije.
Srbija svakako nije Nemačka i, kao i velika većina nedovoljno razvijenih zemalja, pati od manjka kapitala i prirodno je da pozajmljuje nešto više od zemalja razvijenih ekonomija. Ipak, valja uvek imati na umu odredbu nemačkog Osnovnog zakona, te kontrolisati isplativost i efikasnost svakog pojedinačnog državnog ulaganja.
Samo u tom slučaju biće koristi od državnog zaduživanja, a otplata kamata budućim generacijama neće bio prevelik teret nametnut od strane neodgovornih roditelja.
NAJČITANIJE U POSLEDNJIH 72H
Ostalo iz kategorije Info - Biznis i ekonomija
U Grčkoj porast prijavljenih prekovremenih sati rada, naročito u samoposlugama
06.09.2024.•
1
U Grčkoj je zabeležen porast prijavljenih prekovremenih sati rada od kako se koristi digitalna radna kartica, izjavio je zamenik grčkog prermijera i portparol vlade Pavlos Marinakis.
Nove cene goriva: Benzin pojeftinio tri dinara, dizel ostao isti
06.09.2024.•
5
Objavljene su nove cene goriva.
Moguća nestašica ulja na globalnom tržištu: Ima li Srbija razloga za brigu?
05.09.2024.•
19
Žetva suncokreta je na samom kraju, a prve prognoze kažu da ćemo zbog suše imati 10 do 15 odsto manji rod od desetogodišnjeg proseka.
Ekonomista o akciji "Najbolja cena": Ne rešava problem niskih plata, a cene su nam kao u EU
05.09.2024.•
19
Akcija pojeftinjenja "Najbolja cena" dobra je kao socijalna mera, ali je kratkoročna i ne rešava problem cena koje su slične cenama u EU, jer su plate dva i po puta niže.
Vučić o Putinovom pozivu na samit BRIKS-a: Hvala, ali tada imamo važne goste iz inostranstva
05.09.2024.•
47
Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je dobio poziv Vladimira Putina da se pridruži samitu BRIKS-a od 22. do 24. oktobra u Kazanju, ali kaže da će tada imati važne goste iz inostranstva.
Sve veće interesovanje za nekretninama u banjama: Evo u kojima su skočile cene kvadrata i koliko
05.09.2024.•
0
Domaći i inostrani kupci su sve više zainteresovani za kupovinu nekretnina u srpskim banjama, navodi se u analizi portala 4zida.
Putin pozvao Vučića da učestvuje na samitu BRIKS-a: Treba li da ide?
05.09.2024.•
34
Predsednik Aleksandar Vučić dobio je, preko Aleksandra Vulina, poziv od Vladimira Putina da učestvuje na Samitu BRIKS-a.
U SAD zahtev da se istraži trgovanje sajtova za onlajn kupovinu Šejn i Temu
05.09.2024.•
0
Dvojica čelnika američke Komisije za bezbednost potrošačkih proizvoda (CPSC) traže istragu e-trgovina "Šejn" i "Temu", zbog prodaje "smrtonosnog proizvoda za bebe i malu decu".
Momirović računao koliko ćete uštedeti ako kupujete "Najbolju cenu": Između 8.000 i 22.000 dinara
04.09.2024.•
42
Ministar unutrašnje i spoljne trgovine Tomislav Momirović rekao je za RTS da će akcija "Najbolja cena" omogućiti građanima da kupe više proizvoda za manje novca.
Vlast se hvali nikad većim povećanjem plata: Zarade rastu, ali cene još više
04.09.2024.•
11
U Srbiji su zarade u poslednjih petnaestak godina uvećane skoro tri puta, a istovremeno je rasla i vrednost potrošačke korpe, samo sporijim tempom, ali veliki deo rasta plata je posledica inflacije.
Poreske olakšice i podsticaji za multimilionere koji iskorišćavaju prirodne resurse: Isplati li se?
04.09.2024.•
8
Sestre kompanije Ziđin Koper i Ziđin Majning platile su prošle godine Srbiji porez na dobit 31,5 milion evra.
Objavljeno koliko je katastar rešio predmeta za godinu dana i koliko službenik u proseku radi dnevno
04.09.2024.•
37
Republički geodetski zavod (RGZ) saopštio je da je za proteklih godinu dana smanjen broj zaostalih predmeta u sistemu sa 417.105 na 365.466, što je smanjenje za 51.639 predmeta.
Predsednik Brazila: Svet ne mora da trpi ultradesničare poput Maska samo zato što su bogati
04.09.2024.•
6
Brazilski predsednik Luiz Inasio Lula da Silva rekao je da se nada da bi kriza u vezi sa zabranom mreže "X" u Brazilu "mogla da nauči svet da nije dužan da trpi krajnje desničare poput Ilona Maska sa
"Najbolja cena" možda ne zaživi u svim marketima: Jesu li trgovinski lanci "poslušna dečica"?
03.09.2024.•
9
U septembru prošle godine predsednik Srbije je na konferenciji za novinare obelodanio državnu akciju "Bolja cena". Ovog puta demonstrator je bio premijer Miloš Vučević.
Savez ekonomista Srbije dobio organizaciju Svetskog kongresa ekonomista 2026.
03.09.2024.•
2
Savez ekonomista Srbije objavio je danas da je, odlukom Izvršnog odbora Međunarodne ekonomske asocijacije (IEA), izabran da bude domaćin XXI Svetskog kongresa ekonomista u junu 2026.
Poljoprivrednici uputili zahteve Vladi: Ukoliko ih ne ispuni za 15 dana - protesti
03.09.2024.•
52
Poljoprivrednici su Vladi Srbije uputili niz zahteva, a najavljuju da ukoliko isti ne budu ispunjeni za 15 dana, slede protesti.
I zvanično: Ustavni sud Brazila potvrdio odluku o blokadi mreže X u celoj zemlji
03.09.2024.•
0
Brazilski Vrhovni sud danas je jednoglasno potvrdio odluku jednog od svojih sudija da širom zemlje blokira platformu "X" u vlasništvu Ilona Maska, objavljeno je na sajtu suda.
Folksvagen u minusu pet milijardi evra, ne isključuje mogućnost zatvaranja fabrika i otkaza
03.09.2024.•
14
Menadžment Folksvagena odlučio se za veliki program štednje do 2026. i želi da ukine garanciju zaposlenja za oko 110.000 radnika kako bi se izborio sa manjkom u kasi koji iznosi pet milijardi evra.
Vlasnik trgovinskog lanca o "Najboljoj ceni": Intervencija Vlade neuspeh privredne politike
02.09.2024.•
26
Od 1. septembra se u 2.500 maloprodajnih objekata u Srbiji sprovodi akcija "Najbolja cena", kroz koju su snižene cene 700 proizvoda iz 81 kategorije.
Proizvođači: Oko 70 odsto prodatih malina još nam nije plaćeno
02.09.2024.•
2
Predsednik uduženja proizvođača malina "Vilamet" Mileta Pilčević rekao je da otkupljivači malina još nisu proizvođačima platili oko 70 odsto preuzetih količina, iako je berba završena pre mesec dana.
Cene nekretnina ove godine skočile do 20 odsto "zbog opšteg poskupljenja", najviše u Vojvodini
02.09.2024.•
35
Cene nekretnina u Srbiji skočile su ove godine od pet do 20 odsto, zavisno od mikrolokacije, a zbog opšteg poskupljenja, a Beograd je "šampion" po ceni kvadrata.
Komentari 27
komsija
Nemanja
Pa ne zadužuju nas zapadni globalisti nego upravo ovi koji najviše srbuju, zato ove "države" uskoro neće ni biti.
I ovo
Komentari čitalaca na objavljene vesti nisu stavovi redakcije portala 021 i predstavljaju privatno mišljenje anonimnog autora.
Redakcija 021 zadržava pravo izbora i modifikacije pristiglih komentara i nema nikakvu obavezu obrazlaganja svojih odluka.
Ukoliko je vaše mišljenje napisano bez gramatičkih i pravopisnih grešaka imaće veće šanse da bude objavljeno. Komentare pisane velikim slovima u većini slučajeva ne objavljujemo.
Pisanje komentara je ograničeno na 1.500 karaktera.
Napiši komentar