![Pacijentkinja u ambulanti snimala provokativne selfije: Dom zdravlja najavio mere Pacijentkinja u ambulanti snimala provokativne selfije: Dom zdravlja najavio mere](/images/548ae5b37aa72558c0fc61fd68425285/300x175_lekar_pxb.jpg)
Ukidanje doprinosa za zdravstveno osiguranje bilo bi tektonski udar na javne finansije
Ukidanje doprinosa za zdravstveno osiguranje je moguće i u Srbiji kao i u Crnoj Gori.
![Ukidanje doprinosa za zdravstveno osiguranje bilo bi tektonski udar na javne finansije Ukidanje doprinosa za zdravstveno osiguranje bilo bi tektonski udar na javne finansije](https://www.021.rs//images/e1e5b1cd89d7da8b3df39454bcc73983/Kovid_ambulanta_25082021_(19).jpg)
Foto: 021.rs (Ilustracija)
Ekonomska cena za to je rast stope poreza na dodatu vrednost (PDV), naveo je Fiskalni savet u analizi "Poreska reforma u Crnoj Gori 2022. godine - činjenice, zablude i paralele sa Srbijom", preneo je N1.
Ukidanje penzijskih doprinosa, kako je navedeno, predstavljalo bi "tektonski udar" na javne finansije bilo koje zemlje, uključujući i Crnu Goru koja je, nezvanično najavila da bi to mogla da učini 2025. godine.
Crna Gora je doprinose za zdravstveno osiguranje ukinula 2022. godine, kroz program "Evropa sad".
"Budući da nakon radikalnog poreskog rasterećenja zarada u Crnoj Gori nije došlo do budžetske krize, ovaj inicijalni uspeh omogućio je kreatorima programa 'Evropa sad' da ga u pozitivnom svetlu predstave u srpskim poslovnim krugovima i da najave još radikalniju reformu za 2025. godinu – ukidanje doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje", naveo je Fiskalni savet.
Savet je podsetio da konkretni planovi za ukidanje penzijskih doprinosa u Crnoj Gori, programom "Evropa Sad 2.0", još nisu obelodanjeni.
Iako planovi nisu obelodanjeni, naveo je Fiskalni savet, jasno je da bi to bio tektonski udar na državni budžet jer su prihodi od penzijskih doprinosa skoro duplo veći od doprinosa za zdravstvo i iznose oko osam odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP) u Crnoj Gori.
Dodaje se da je ništa manje važan aspekt eventualnog ukidanja penzijskih doprinosa i neizostavno ukidanje javnog penzijskog sistema koji predstavlja integralni deo modernih evropskih društava, tokom prethodnih 100 godina.
"Ovakve radikalne i kontroverzne reforme su listom odbačene u svim državama Zapadne Evrope, dok su iskustva drugog penzijskog stuba (obaveznih privatnih fondova) iz Istočne Evrope veoma negativna i navode sve više osiguranika, ili država u celini, da se vraćaju u okrilje javnog penzijskog sistema", upozorio je Fiskalni savet.
Savet je naveo da se "čini neralnim da bi Crna Gora u periodu od samo godinu dana, do 2025. godine, mogla da razvije odgovarajući model za ukidanje javnog penzijskog sistema, koji postoji od 1922. godine i da pritom izbegne izrazito negativna iskustva iz drugih zemalja Istočne Evrope".
Detaljnija analiza političke ekonomije iz drugih država Istočne Evrope sugeriše, istakao je Fiskalni savet, da su zagovornici penzijske privatizacije često pribegavali brzopoteznim reformama, bez adekvatnih stručnih elaboracija i sa minimalnim javnim raspravama, iako je reč o tektonskim fiskalnim reformama koje traju decenijama i zadiru duboko u društveno tkivo sadašnjih i budućih generacija.
Savet je podsetio da je ukidanje doprinosa za zdravstvo u Srbiji bilo razmatrano u periodu izrazitih ekonomskih neravnoteža 2010. godine koje su u međuvremenu u velikoj meri eliminisane, jer je stopa nezaposlenosti značajno smanjena na oko 10 odsto, a konkurentnost je vidno unapređena tako da spoljnotrgovinski deficit iznosi ispod 10 odsto BDP-a.
"Zbog toga u sadašnjim uslovima u Srbiji nije neophodno razmatrati ukidanje doprinosa za zdravstvo", ocenio je Fiskalni savet.
Naveo je da ta reforma i dalje ostaje kao mogućnost, "naročito ukoliko bi pored ekonomskih razloga bila motivisana i željom za dubinskom reformom zdravstvenog sistema Srbije koji trenutno predstavlja haotičnu mešavinu elemenata osiguranja i slobodnog pristupa javnom zdravstvu, uz veoma neefikasnu i nejasnu koordinaciju javnih i privatnih zdravstvenih institucija".
Savet upozorava da je ekonomska cena ukidanja doprinosa za zdravstvo povećanje stope PDV-a kako bi se nadomestio manjak budžetskih prihoda.
"U slučaju da ne postoji društvenopolitička podrška za neophodno povećanje stope PDV-a u Srbiji, moguće je razmatrati i manje radikalne reformske pristupe. Na primer, umesto potpunog ukidanja doprinosa za zdravstvo, moguće je proširiti primenu neoporezivog cenzusa na zarade i u slučaju doprinosa za zdravstvo kako bi se povećala progresivnost poreskog sistema, što bi trebalo da bude jedan od reformskih prioriteta u narednom periodu", ističe se u analizi.
Fiskalni savet je podsetio da reformski program "Evropa sad" Vlada Crne Gore karakteriu tri ključne tačke, ukidanje doprinosa za zdravstveno osiguranje, koji su iznosili 10,8 odsto bruto zarade, kako bi se poreski rasteretile zarade i stimulisalo zapošljavanje, uz prelazak na finansiranje javnog zdravstvenog sektora, direktno iz budžeta.
Druga mera bila je progresivnije oporezivanje dohodaka, uvođenjem visokog neoporezivog cenzusa od 700 evra mesečno, kako bi se najznačajnije rasterećenje omogućilo za niske i ispodprosečne zarade, uz zadržavanje stope poreza na zarade od devet odsto i uvođenje druge progresivne stope od 15 odsto za bruto zarade preko 1.000 evra mesečno.
Treća mera je veliko povećanje zakonske minimalne zarade, sa 250 evra u neto iznosu mesečno, na 450 evra.
"Crna Gora se 2022. odvažila da, uprkos riziku rasta budžetskog deficita, ukine doprinose za zdravstvo bez istovremenog povećanja stope PDV-a. Ispostavilo se da je snažna naplata poreskih prihoda tokom 2023. godine u najvećoj meri nadomestila gubitak prihoda od ukidanja doprinosa za zdravstvo", naveo je Fiskalni savet.
Snažna naplata poreza je međutim, kako je naveo Fiskalni savet, bila rezultat eksternih faktora, pre svega velike imigracije platežno sposobnih građana Rusije i Ukrajne, pa će privremeni karakter imigracije predstavljati rizik za javne finansije Crne Gore u narednom periodu.
NAJČITANIJE U POSLEDNJIH 72H
Ostalo iz kategorije Info - Biznis i ekonomija
U Grčkoj porast prijavljenih prekovremenih sati rada, naročito u samoposlugama
06.09.2024.•
1
U Grčkoj je zabeležen porast prijavljenih prekovremenih sati rada od kako se koristi digitalna radna kartica, izjavio je zamenik grčkog prermijera i portparol vlade Pavlos Marinakis.
Nove cene goriva: Benzin pojeftinio tri dinara, dizel ostao isti
06.09.2024.•
5
Objavljene su nove cene goriva.
Moguća nestašica ulja na globalnom tržištu: Ima li Srbija razloga za brigu?
05.09.2024.•
19
Žetva suncokreta je na samom kraju, a prve prognoze kažu da ćemo zbog suše imati 10 do 15 odsto manji rod od desetogodišnjeg proseka.
Ekonomista o akciji "Najbolja cena": Ne rešava problem niskih plata, a cene su nam kao u EU
05.09.2024.•
19
Akcija pojeftinjenja "Najbolja cena" dobra je kao socijalna mera, ali je kratkoročna i ne rešava problem cena koje su slične cenama u EU, jer su plate dva i po puta niže.
Vučić o Putinovom pozivu na samit BRIKS-a: Hvala, ali tada imamo važne goste iz inostranstva
05.09.2024.•
47
Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je dobio poziv Vladimira Putina da se pridruži samitu BRIKS-a od 22. do 24. oktobra u Kazanju, ali kaže da će tada imati važne goste iz inostranstva.
Sve veće interesovanje za nekretninama u banjama: Evo u kojima su skočile cene kvadrata i koliko
05.09.2024.•
0
Domaći i inostrani kupci su sve više zainteresovani za kupovinu nekretnina u srpskim banjama, navodi se u analizi portala 4zida.
Putin pozvao Vučića da učestvuje na samitu BRIKS-a: Treba li da ide?
05.09.2024.•
34
Predsednik Aleksandar Vučić dobio je, preko Aleksandra Vulina, poziv od Vladimira Putina da učestvuje na Samitu BRIKS-a.
U SAD zahtev da se istraži trgovanje sajtova za onlajn kupovinu Šejn i Temu
05.09.2024.•
0
Dvojica čelnika američke Komisije za bezbednost potrošačkih proizvoda (CPSC) traže istragu e-trgovina "Šejn" i "Temu", zbog prodaje "smrtonosnog proizvoda za bebe i malu decu".
Momirović računao koliko ćete uštedeti ako kupujete "Najbolju cenu": Između 8.000 i 22.000 dinara
04.09.2024.•
42
Ministar unutrašnje i spoljne trgovine Tomislav Momirović rekao je za RTS da će akcija "Najbolja cena" omogućiti građanima da kupe više proizvoda za manje novca.
Vlast se hvali nikad većim povećanjem plata: Zarade rastu, ali cene još više
04.09.2024.•
11
U Srbiji su zarade u poslednjih petnaestak godina uvećane skoro tri puta, a istovremeno je rasla i vrednost potrošačke korpe, samo sporijim tempom, ali veliki deo rasta plata je posledica inflacije.
Poreske olakšice i podsticaji za multimilionere koji iskorišćavaju prirodne resurse: Isplati li se?
04.09.2024.•
8
Sestre kompanije Ziđin Koper i Ziđin Majning platile su prošle godine Srbiji porez na dobit 31,5 milion evra.
Objavljeno koliko je katastar rešio predmeta za godinu dana i koliko službenik u proseku radi dnevno
04.09.2024.•
37
Republički geodetski zavod (RGZ) saopštio je da je za proteklih godinu dana smanjen broj zaostalih predmeta u sistemu sa 417.105 na 365.466, što je smanjenje za 51.639 predmeta.
Predsednik Brazila: Svet ne mora da trpi ultradesničare poput Maska samo zato što su bogati
04.09.2024.•
6
Brazilski predsednik Luiz Inasio Lula da Silva rekao je da se nada da bi kriza u vezi sa zabranom mreže "X" u Brazilu "mogla da nauči svet da nije dužan da trpi krajnje desničare poput Ilona Maska sa
"Najbolja cena" možda ne zaživi u svim marketima: Jesu li trgovinski lanci "poslušna dečica"?
03.09.2024.•
9
U septembru prošle godine predsednik Srbije je na konferenciji za novinare obelodanio državnu akciju "Bolja cena". Ovog puta demonstrator je bio premijer Miloš Vučević.
Savez ekonomista Srbije dobio organizaciju Svetskog kongresa ekonomista 2026.
03.09.2024.•
2
Savez ekonomista Srbije objavio je danas da je, odlukom Izvršnog odbora Međunarodne ekonomske asocijacije (IEA), izabran da bude domaćin XXI Svetskog kongresa ekonomista u junu 2026.
Poljoprivrednici uputili zahteve Vladi: Ukoliko ih ne ispuni za 15 dana - protesti
03.09.2024.•
52
Poljoprivrednici su Vladi Srbije uputili niz zahteva, a najavljuju da ukoliko isti ne budu ispunjeni za 15 dana, slede protesti.
I zvanično: Ustavni sud Brazila potvrdio odluku o blokadi mreže X u celoj zemlji
03.09.2024.•
0
Brazilski Vrhovni sud danas je jednoglasno potvrdio odluku jednog od svojih sudija da širom zemlje blokira platformu "X" u vlasništvu Ilona Maska, objavljeno je na sajtu suda.
Folksvagen u minusu pet milijardi evra, ne isključuje mogućnost zatvaranja fabrika i otkaza
03.09.2024.•
14
Menadžment Folksvagena odlučio se za veliki program štednje do 2026. i želi da ukine garanciju zaposlenja za oko 110.000 radnika kako bi se izborio sa manjkom u kasi koji iznosi pet milijardi evra.
Vlasnik trgovinskog lanca o "Najboljoj ceni": Intervencija Vlade neuspeh privredne politike
02.09.2024.•
26
Od 1. septembra se u 2.500 maloprodajnih objekata u Srbiji sprovodi akcija "Najbolja cena", kroz koju su snižene cene 700 proizvoda iz 81 kategorije.
Proizvođači: Oko 70 odsto prodatih malina još nam nije plaćeno
02.09.2024.•
2
Predsednik uduženja proizvođača malina "Vilamet" Mileta Pilčević rekao je da otkupljivači malina još nisu proizvođačima platili oko 70 odsto preuzetih količina, iako je berba završena pre mesec dana.
Cene nekretnina ove godine skočile do 20 odsto "zbog opšteg poskupljenja", najviše u Vojvodini
02.09.2024.•
35
Cene nekretnina u Srbiji skočile su ove godine od pet do 20 odsto, zavisno od mikrolokacije, a zbog opšteg poskupljenja, a Beograd je "šampion" po ceni kvadrata.
Komentari 23
Ja
Predrag
cima za sitniš.Tako se pljačka narod.
Miroslav Kostandinov
U Srbiji primiš afričku platu 300 eura i na tu platu poslodavac ili ti nebitno mora dati državi 62% PLATE!!!!!Dakle primio 300 eura i ne imao ništa i primio 3000 eura plate POREZ JE ISTI i za ovog od 300 eura plate i za 3000 eura.
To nema nigde u Evropi to što ima u Srbiji a to je zato jer Zakon o porezu na plate nije menjan unazad 55 godina iz doba nepostojeće Jugoslavije kada je Jugoslavija bila komunistička i kada je 99% firmi bilo "društveno".
Sve države Evrope su promenile oporezivanje plata u prethodnih 10 i više godina i shvatile značaj" osnovice za život " koja mora biti NEOPOREZIVA u Srbiji i na 300 ili 350 eura plate dužan si "Državi" 62% poreza na tu "platu".
Komentari čitalaca na objavljene vesti nisu stavovi redakcije portala 021 i predstavljaju privatno mišljenje anonimnog autora.
Redakcija 021 zadržava pravo izbora i modifikacije pristiglih komentara i nema nikakvu obavezu obrazlaganja svojih odluka.
Ukoliko je vaše mišljenje napisano bez gramatičkih i pravopisnih grešaka imaće veće šanse da bude objavljeno. Komentare pisane velikim slovima u većini slučajeva ne objavljujemo.
Pisanje komentara je ograničeno na 1.500 karaktera.
Napiši komentar