![Ovo su zemlje u koje Kina izvozi najviše električnih automobila Ovo su zemlje u koje Kina izvozi najviše električnih automobila](/images/1a58e79b47fa8d622be2156d033447b6/300x175_elektricna_kola_pixabay.jpg)
Problemi sa električnim vozilima
Već desetak godina u Evropskoj uniji se insistira na sve bržoj realizaciji "Zelende agende".
![Problemi sa električnim vozilima Problemi sa električnim vozilima](https://www.021.rs//images/ccc5fdadeaee527d546cb05fbdb55e24/evozila1.jpg)
Foto: Pixabay
Pod njom se podrazumeva snažno suzbijanje zagađivanja životne sredine, a centralni cilj je smanjenje emitovanja ugljen-dioksida okrivljenog za dramatično povećanje temperature vazduha i uzroćenje sledstvenih klimatskih promena.
Kao stožerna tačka preobražaja zamišljen je prelazak sa fosilnih na električne automobile. Za transformaciju brodova i šlepera na nov pogon mnogo više se očekuje od upotrebe vodonika, a prioritet je, za sada, dat automobilskoj branši s obzirom na to da se u razvoju električnih baterija odmaklo mnogo dalje.
Vreme e-vozila
Ekonomije najvećih i najrazvijenih zemalja umnogome su preoblikovane tako da se prilagode, u nekim segmentima i podrede, ostvarivanju novog cilja. Krenulo je prilično dobro, umnogome i zahvaljujući snažnoj državnoj podršci širom sveta kako proizvođačima "četvorotočkaša", tako i kupcima električnih vozila.
Prednjače najbogatije zemlje, unutar njih (naj)bogatiji sloj stanovništva koji prvi akumulira ušteđevinu dovoljnu da kupi ne baš jeftinu novotariju.
Stoga već deceniju i duže slušamo o naglom porastu broja e-vozila na evropskim putevima, posebno u Norveškoj koja planira da već 2025. godine zabrani prodaju vozila na dizel, benzin i gas. Desetak godina kasnije zabranila bi se i sama upotreba klasičnih automobila.
Udeo električnih u ukupnoj prodaji automobila širom Starog kontinenta je iz godine u godinu snažno rastao i lane je iznosio 13,9, uz još 24 odsto prodatih hibridnih automobila. Sa 39 odsto učešća na tržištu benzinci se nekako održavaju, dok su dizelaši lane pali na samo 14,4 odsto udela i prvi su viđeni za muzej.
Vapaji najvećih proizvođača
Međutim, na samom kraju prošle godine primećeno je bitno usporavanje transformacije. Neočekivan trend je nastavljen i početkom tekuće sezone, da bi mart mesec doneo upozoravajuće rezultate. Prodaja svih vozila u EU je smanjena za 5,2 odsto, dok je pad u kategoriji električnih automobila 11,3 odsto u odnosu na 12 meseci ranije. Hrabri novo povećanje plasmana "hibrida", čiji je udeo u ukupnoj prodaji skočio na čak 29,3 odsto.
Statistčki podaci jasno ukazuju ne samo da više nije realno očekivati ranije procenjivani rast prodaje od 18 odsto, nego da će u 2024. biti veoma teško izbeći vidljiv pad prodaje e-vozila. Još je veće iznenađenje da slični vapaji dolaze i od najvećih svetskih proizvođača e-automobila, "Tesle" i kineskog "BYD".
Teško bez subvencija
Tako je tokom marta u Uniji prodato tek 134.397 e-automobila, a posebno je zabrinjavajući pad prodaje u Nemačkoj. Tamo je već lane u decembru plasirano 48 odsto manje nego godinu dana ranije. Nema spora da je na drastičan pad prodaje najviše uticalo loše stanje ekonomije najveće evropske države i nadovezujući pad standarda stanovništva. Ipak, glavni razlog je odluka Nemačke da ukine subvencije kupcima pojedincima, nakon što je prethodni mesec ukinula i podršku kompanijama da vozni park inoviraju e-vozilima.
Razvoj situacije u vodećoj motornoj sili EU pokazuje da je e-transformacija državni projekat i uspeh je umnogome uslovljen svotom novca koji država usmerava u ove namene. Vidljivo je i u "elektrizovanijoj" Norveškoj, gde je lane, nakon ukidanja državnih subvencija, prodato oko 102.000 e-automobila, skoro 38.000 manje nego prethodne sezone.
Bogati već kupili
Sa svetske scene takođe stižu nepovoljne vesti: najveći svetski proizvođač "Tesla" je u prvom kvartalu ove godine prodao za 8,5 odsto manje nego prethodne, dok se najveći kineski proizvođać "BYD" hvalisao kada je u decembru prodao 500.860 e-vozila, da bi se poprilično utišao kada je u januaru plasirao tek 301.000 svojih četvorotočkaša. Nesporno da je došlo ne samo do usporavanja rasta nego i do pada prodaje, ponajviše u Evropskoj uniji.
Naravno da su se poslodavci i političari upitali šta je razlog nepovoljnoj promeni. Vidljivo je da su subvencije države igrale veliku ulogu. No, kraj državnoj pomoći celom projektu došao je, usled krize uzrokovane ratom u Ukrajini, pre nego što je bilo planirano, a time i pad prodaje.
Možda je još značajnije da je bogatiji deo stanovništva pri kraju zadovoljavanja potrebe za e-vozilom. Siromašniji će do novotarije doći mnogo teže i sporije nego što se očekivalo, posebno stoga što je nenadano usledila kriza ekonomije i pad standarda.
Pojavila su se i kineska e-vozila po gotovo upola nižoj ceni od vozila iste klase evropskog, američkog ili kanadskog proizvođača. Kupac, pogotovo siromašniji, ne razmišlja o tome da li kineska država zaobilazno pomaže svoje kompanije, očekuje da mu i domaći proizvođač uskoro predstavi povoljniju ponudu.
Dodatni troškovi
Pokazuje se da je e-vozilo skupo za siromašnije slojeve. Otprilike je 30 odsto iznad cene klasičnog vozila iste klase. Međutim, kod kineskih proizvođača ova razlika ne premašuje 12, 13 odsto, pa potencijalni kupac skromnije platežne moći iščekuje jeftiniju ponudu procenjujući da evropski i američki proizvođač ima prostora za korekciju cene.
Inače, e-vozilo ima oko 15.000 delova, naspram 28.000 delova u klasičnom. U proizvodnji e-vozila učestvuje 25 odsto manje radnika nego u proizvodnji klasičnog, kako funkcioniše bez motora mnogo ređe se i kvari. Biće znatno manje posla i za automehaničare. Dakle, bitno utiče na profil stručnosti novih radnih mesta i njegova upotreba ukinuće mnoga danas sasvim pristojno prinosna zanimanja.
Najvažniji deo e-vozila je baterija za čiju proizvodnju i funkcionisanje su potrebni litijum, kobalt, nikl i bakar, i daleko je najteži deo vozila. Upravo zbog njenih 600-700 kilograma i e-vozilo je znatno teže od klasičnog parnjaka. Kako je teže u udarima pričinjava veću štetu, pa je i osiguranje za njega skuplje najmanje 30 odsto. Zbog težine ovo vozilo i mnogo više tare i kruni asfalt, pa se stoga u Kanadi i Australiji vlasnicima naplaćuje posebna nadoknada za oporavak puteva. Svi dodatni troškovi e-vozilo takođe udaljavaju od siromašnijeg čoveka.
Udvostručena potrošnja struje
Ipak, najveći je problem potrošnja energije. Broj automobila je toliko velik da je ukupna potrošnja struje drastično uvećana. Tako u Holandiji, gde je udeo e-vozila izrazito visok, sve češće dolazi do nestašica električne energije, kako na visokom, tako i na niskom naponu, u lokalnoj strujnoj mreži. Planira se bar udvostručenje proizvodnje struje, ali do tolikog rasta ne može se doći ni brzo, ni jeftino.
Poseban su problem baterije. Nema dovoljno stanica sa punjačima dovoljne snage, pa se gro e-vozila napaja preko kućnih strujnih utičnica. Nevolja je što u tom slučaju napajanje traje satima, često celu noć.
E-vozila se retko kvare. Najčešći kvar je oštećenje baterije koje su programirane tako da se ne popravljaju, već eventualno zamenjuju. Na temperaturi ispod minus 18 litijumska baterija ne funkcioniše i vozilo je "umrtvljeno", auto ne mrda, sve dok ne ojuži.
No, baterija je istovremeno i daleko najskuplji deo e-vozilo i na nju otpada i 40 odsto cene. To zamenu čini skoro neisplativom, pa tržišta polovnih e-vozila gotovo i da nema, a kupac je prinuđen da kupuje novo vozilo mnogo češće nego što je slučaj kod upotrebe klasičnog vozila. Siromašnima je to, na duži rok, možda i najveća prepreka da se koriste novotarijom.
Iščekivanje ekološkijih baterija
Poseban je problem iskopavanje, potom prerada litijuma. Obe faze pridobijanja ovog izrazito lakog metala su ekološki veoma problematične i praćene su protestima u lokalnoj sredini. Pojavljuju se i ekološki mnogo prihvatljivije baterije na grafen i natrijum čija je upotreba sa stanovišta zaštite životne sredine mnogo poželjnija. Ne mali broj ekoloških zanesenjaka se "iz principa" ne upušta u zamenu fosilnog e-automobilom sve dok se ne dođe do poželjnijeg rešenja za baterije.
Masovna, upotreba e-vozila, pogotovo primena celokupne "Zelene agende", podrazumeva uvećanje potrošnju struje za 130-140 odsto. Tu se postavlja pitanje je li moguće ovolika proizvodnja samo iz obnovljivih izvora, kao što se i otvara dilema koliko je izrada pojedinih delova vetro i solarnih generatora, posebno zbog velike primene retkih ili takozvanih strateških elemenata, i sama ekološki prihvatljiva? Kod baterija, ključnog elementa e-vozila, postavlja se i pitanje reciklaže nakon upotrebe.
Proterivanje gasa
Rešenje brojnih tehnoloških nedoumica dodatno će poskupeti kako proizvodnju, tako i korišćenje e-vozila. Time ova novotarija postaje još skuplja, gotovo nedostupna, siromašnijim slojevima. Smanjivanje prodaje pokazuje da je zainteresovanost za kupovinu u padu. Pri tome sve češće se može čuti argumentacija kako su kopanje i proizvodnja pojedinih metala neophodnih za funkcionsanje e-vozila ekološki takođe sporni.
Stoga se sve češće mogu čuti osporavanja odluke EU da gas, koji je dugo važio za ekološki prihvatljivo gorivo, pod američkim pritiskom predstave u najgorem svetlu i prekategorišu u neprihvatljivo. Planirano rešenje u vidu oslonca na obnovljive izvore zastaje već na prvom koraku, pri transformaciji fosilnih automobile na novu pogonsku energiju.
Neugodno iznenađenje je tim veće što probleme u ovoj fazi primene "Zelende agende" niko nije očekivao. Izgleda da zbivanja na Starom kontinentu pokazuju da je "proterivanje gasa" prvenstveno bila politička odluka, ekologija je poslužila samo kao zgodan okvir da se javnosti prikaže na, navodno, prihvatljiv način.
NAJČITANIJE U POSLEDNJIH 72H
Ostalo iz kategorije Info - Biznis i ekonomija
U Grčkoj porast prijavljenih prekovremenih sati rada, naročito u samoposlugama
06.09.2024.•
1
U Grčkoj je zabeležen porast prijavljenih prekovremenih sati rada od kako se koristi digitalna radna kartica, izjavio je zamenik grčkog prermijera i portparol vlade Pavlos Marinakis.
Nove cene goriva: Benzin pojeftinio tri dinara, dizel ostao isti
06.09.2024.•
5
Objavljene su nove cene goriva.
Moguća nestašica ulja na globalnom tržištu: Ima li Srbija razloga za brigu?
05.09.2024.•
19
Žetva suncokreta je na samom kraju, a prve prognoze kažu da ćemo zbog suše imati 10 do 15 odsto manji rod od desetogodišnjeg proseka.
Ekonomista o akciji "Najbolja cena": Ne rešava problem niskih plata, a cene su nam kao u EU
05.09.2024.•
19
Akcija pojeftinjenja "Najbolja cena" dobra je kao socijalna mera, ali je kratkoročna i ne rešava problem cena koje su slične cenama u EU, jer su plate dva i po puta niže.
Vučić o Putinovom pozivu na samit BRIKS-a: Hvala, ali tada imamo važne goste iz inostranstva
05.09.2024.•
47
Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je dobio poziv Vladimira Putina da se pridruži samitu BRIKS-a od 22. do 24. oktobra u Kazanju, ali kaže da će tada imati važne goste iz inostranstva.
Sve veće interesovanje za nekretninama u banjama: Evo u kojima su skočile cene kvadrata i koliko
05.09.2024.•
0
Domaći i inostrani kupci su sve više zainteresovani za kupovinu nekretnina u srpskim banjama, navodi se u analizi portala 4zida.
Putin pozvao Vučića da učestvuje na samitu BRIKS-a: Treba li da ide?
05.09.2024.•
34
Predsednik Aleksandar Vučić dobio je, preko Aleksandra Vulina, poziv od Vladimira Putina da učestvuje na Samitu BRIKS-a.
U SAD zahtev da se istraži trgovanje sajtova za onlajn kupovinu Šejn i Temu
05.09.2024.•
0
Dvojica čelnika američke Komisije za bezbednost potrošačkih proizvoda (CPSC) traže istragu e-trgovina "Šejn" i "Temu", zbog prodaje "smrtonosnog proizvoda za bebe i malu decu".
Momirović računao koliko ćete uštedeti ako kupujete "Najbolju cenu": Između 8.000 i 22.000 dinara
04.09.2024.•
42
Ministar unutrašnje i spoljne trgovine Tomislav Momirović rekao je za RTS da će akcija "Najbolja cena" omogućiti građanima da kupe više proizvoda za manje novca.
Vlast se hvali nikad većim povećanjem plata: Zarade rastu, ali cene još više
04.09.2024.•
11
U Srbiji su zarade u poslednjih petnaestak godina uvećane skoro tri puta, a istovremeno je rasla i vrednost potrošačke korpe, samo sporijim tempom, ali veliki deo rasta plata je posledica inflacije.
Poreske olakšice i podsticaji za multimilionere koji iskorišćavaju prirodne resurse: Isplati li se?
04.09.2024.•
8
Sestre kompanije Ziđin Koper i Ziđin Majning platile su prošle godine Srbiji porez na dobit 31,5 milion evra.
Objavljeno koliko je katastar rešio predmeta za godinu dana i koliko službenik u proseku radi dnevno
04.09.2024.•
37
Republički geodetski zavod (RGZ) saopštio je da je za proteklih godinu dana smanjen broj zaostalih predmeta u sistemu sa 417.105 na 365.466, što je smanjenje za 51.639 predmeta.
Predsednik Brazila: Svet ne mora da trpi ultradesničare poput Maska samo zato što su bogati
04.09.2024.•
6
Brazilski predsednik Luiz Inasio Lula da Silva rekao je da se nada da bi kriza u vezi sa zabranom mreže "X" u Brazilu "mogla da nauči svet da nije dužan da trpi krajnje desničare poput Ilona Maska sa
"Najbolja cena" možda ne zaživi u svim marketima: Jesu li trgovinski lanci "poslušna dečica"?
03.09.2024.•
9
U septembru prošle godine predsednik Srbije je na konferenciji za novinare obelodanio državnu akciju "Bolja cena". Ovog puta demonstrator je bio premijer Miloš Vučević.
Savez ekonomista Srbije dobio organizaciju Svetskog kongresa ekonomista 2026.
03.09.2024.•
2
Savez ekonomista Srbije objavio je danas da je, odlukom Izvršnog odbora Međunarodne ekonomske asocijacije (IEA), izabran da bude domaćin XXI Svetskog kongresa ekonomista u junu 2026.
Poljoprivrednici uputili zahteve Vladi: Ukoliko ih ne ispuni za 15 dana - protesti
03.09.2024.•
52
Poljoprivrednici su Vladi Srbije uputili niz zahteva, a najavljuju da ukoliko isti ne budu ispunjeni za 15 dana, slede protesti.
I zvanično: Ustavni sud Brazila potvrdio odluku o blokadi mreže X u celoj zemlji
03.09.2024.•
0
Brazilski Vrhovni sud danas je jednoglasno potvrdio odluku jednog od svojih sudija da širom zemlje blokira platformu "X" u vlasništvu Ilona Maska, objavljeno je na sajtu suda.
Folksvagen u minusu pet milijardi evra, ne isključuje mogućnost zatvaranja fabrika i otkaza
03.09.2024.•
14
Menadžment Folksvagena odlučio se za veliki program štednje do 2026. i želi da ukine garanciju zaposlenja za oko 110.000 radnika kako bi se izborio sa manjkom u kasi koji iznosi pet milijardi evra.
Vlasnik trgovinskog lanca o "Najboljoj ceni": Intervencija Vlade neuspeh privredne politike
02.09.2024.•
26
Od 1. septembra se u 2.500 maloprodajnih objekata u Srbiji sprovodi akcija "Najbolja cena", kroz koju su snižene cene 700 proizvoda iz 81 kategorije.
Proizvođači: Oko 70 odsto prodatih malina još nam nije plaćeno
02.09.2024.•
2
Predsednik uduženja proizvođača malina "Vilamet" Mileta Pilčević rekao je da otkupljivači malina još nisu proizvođačima platili oko 70 odsto preuzetih količina, iako je berba završena pre mesec dana.
Cene nekretnina ove godine skočile do 20 odsto "zbog opšteg poskupljenja", najviše u Vojvodini
02.09.2024.•
35
Cene nekretnina u Srbiji skočile su ove godine od pet do 20 odsto, zavisno od mikrolokacije, a zbog opšteg poskupljenja, a Beograd je "šampion" po ceni kvadrata.
Komentari 8
Pero Postar
Milos
Rolling coal
Komentari čitalaca na objavljene vesti nisu stavovi redakcije portala 021 i predstavljaju privatno mišljenje anonimnog autora.
Redakcija 021 zadržava pravo izbora i modifikacije pristiglih komentara i nema nikakvu obavezu obrazlaganja svojih odluka.
Ukoliko je vaše mišljenje napisano bez gramatičkih i pravopisnih grešaka imaće veće šanse da bude objavljeno. Komentare pisane velikim slovima u većini slučajeva ne objavljujemo.
Pisanje komentara je ograničeno na 1.500 karaktera.
Napiši komentar