![Nemačka počela da naplaćuje putarinu za teretna vozila mase preko 3,5 tone Nemačka počela da naplaćuje putarinu za teretna vozila mase preko 3,5 tone](/images/021ac29d3012fd7caab5a70c75ae987f/300x175_kamion_put_pixabay.jpg)
Nemačka planira izgradnju novih bunkera za zaštitu od rata
Nemački gradovi zalažu se za izgradnju bunkera za zaštitu u slučaju rata. Pitanje je kolika bi bila korist od njih, imajući u vidu destruktivnu moć modernog oružja i eventualnog nuklearnog rata.
![Nemačka planira izgradnju novih bunkera za zaštitu od rata Nemačka planira izgradnju novih bunkera za zaštitu od rata](https://www.021.rs//images/d047bed9114b322bc726528886ec6de1/bunker_22.jpg)
Foto: Pixabay
Možda ne postoji bolji način da se proceni koliki je strah u nekoj zemlji nego da se baci pogled na firme koje grade privatne bunkere.
Na primer, BSSD Defense, kompaniji sa sedištem u Berlinu koja gradi "sisteme zaštitnih prostorija" za privatnu, poslovnu i vojnu upotrebu – u poslednje vreme posao ide dobro, piše DW.
Pored razne kućne sigurnosne opreme, kompanija nudi sve, od "prostorija za privremenu izolaciju i zaštitu" za oko 20.000 evra, do pravih bunkera za skoro 200.000 evra.
Tehnički direktor BSSD-a Mario Piejde kaže da su poslednjih godina imali povećan broj poziva privatnih lica, vatrogasnih službi i lokalnih vlasti. Interesovanje je počelo da raste tokom pandemije kovida, a zatim je ponovo pojačano 2022. kada je Rusija napala Ukrajinu.
"Postoji aktivna potražnja i aktivno interesovanje, jer nema toliko firmi koje se time bave. Niko nije mogao da očekuje da će se u Evropi ponovo voditi konvencionalni rat, ali nažalost, istorija se ponavlja. Ljudi koji su o tome ranije razmišljali sada su počeli da sprovode svoje planove", rekao je Piejde za DW.
U Nemačkoj nema funkcionalnih bunkera
Čini se da je slično i u političkim krugovim: početkom juna, na konferenciji ministara unutrašnjih poslova u Potsdamu, Savezno ministarstvo unutrašnjih poslova Nemačke predstavilo je svojim pokrajinskim kolegama "izveštaj o stanju razvoja modernog koncepta skloništa" za nemačko stanovništvo.
Taj izveštaj se pojavio tri meseca nakon što je Nemačko udruženje gradova i opština, koje predstavlja 14.000 lokalnih vlasti, pozvalo saveznu vladu da u narednih deset godina uloži 10 milijardi evra u civilnu zaštitu i da to iskoristi za osposobljavanje 2.000 bunkera iz doba Hladnog rata.
Nemačkoj bi trebalo više od 200.000 bunkera
To nije mali poduhvat. Savezna kancelarija za civilnu zaštitu i pomoć u katastrofama (BBK) kaže za DW da je samo 579 tih bunkera još uvek određeno kao javna skloništa, i da imaju mesta za oko 478.000 ljudi (ili 0,56 odsto nemačke populacije). Čak ni ti bunkeri nisu "ni funkcionalni ni spremni za upotrebu" nakon što je 2007. napušten prethodni sistem skloništa.
Novi koncept bunkera je u fazi planiranja, kaže BBK, ali izveštaj savezne vlade, koji je procurio u razne nemačke medije, kaže da bi za zaštitu celokupnog stanovništva bilo potrebno izgraditi još oko 210.100 bunkera, što bi trajalo 25 godina i koštalo 140,2 milijarde evra.
"Izgradnja zaštite stanovništva je svakako bila zanemarena u poslednjih 35 godina“, rekao je Piejde, ali bi oživljavanje ovakvih skloništa trebalo da bude izvodljivo: “Nije se mnogo promenilo u izgradnji u poslednjih 50 godina. Postoji određena čvrstoća zidova, debljina zidova, sistemi filtera. Sve što se promenilo su napajanje i efikasnost baterija".
Kolika je uopšte korist od bunkera?
Hans-Valter Boris, direktor Instituta za ekonomske i bezbednosne studije FIRMITAS na Univerzitetu u Vitenu, slaže se da je pitanje zaštite stanovništva veoma zanemareno.
Ali, on postavlja pitanje kolika bi zapravo bila korist od bunkera, s obzirom na vojnu moć u ratu između NATO-a i Rusije (ako je to zaista scenario za koji se sprema): na primer, Rusija ima hipersonične rakete koje bi za dva do pet minuta iz Kalinjingrada mogle da dosegnu praktično bilo koji evropski grad.
"Nije to kao u Drugom svetskom ratu, kada su upozorenja od bombardera koji lete iznad Hanovera ka Berlinu davala ljudima 15 ili 20 minuta da pronađu bunker. Sa sadašnjim vremenima reakcije, ne postoji način da se upozori stanovništvo", rekao je za DW Boris, koji je takođe pukovnik Bundesvera u rezervi.
Nemačka vlada je svesna ovog problema. U slučaju rata, kaže vladin izveštaj, veliki centralni bunkeri bili bi mnogo manje korisni od decentralizovanih zaštićenih prostora unutar stambenih zgrada. Iz tog razloga, vlada planira da preporuči građanima da nabave jeftin i lako dostupan građevinski materijal za izgradnju sigurnih prostorija u svojim podrumima.
Boris nije ubeđen u taj koncept, posebno imajući u vidu da bi takav sukob mogao brzo da eskalira u nuklearni rat, a nuklearno oružje je sada nesagledivo destruktivnije od onog koje su koristile SAD na kraju Drugog svetskog rata.
"Posledice više nisu uporedive sa Hirošimom ili Nagasakijem. Sa modernim oružjem, cela Nemačka bi mogla da se zbriše sa devet do dvanaest raketa", rekao je on.
Bunkeri koji bi mogli da izdrže takvu vrstu napada morali bi da budu ukopani hiljadama metara duboko u švajcarskim Alpima. "A posle toga više uopšte ne biste hteli da izađete napolje", rekao je ovaj stručnjak.
Novac bolje uložiti za "normalnu" zaštitu
Umesto da ulaže milijarde u izgradnju mreže bunkera za slučaj rata, Boris tvrdi da bi vladama bilo bolje da ulažu u ono što je on nazvao "normalnom" zaštitom stanovništva. To bi, kako je rekao, mogao biti sistem upozorenja za katastrofe, posebno one prirodne poput poplava, i kreiranje bolje obuke za organizacije za pomoć u katastrofama.
"To znači novac za obuku, vežbe, savremenu opremu. Sve bi to imalo više smisla nego zamišljati ove scenarije nuklearnog rata kada ionako ne možete ništa da uradite", istakao je Boris.
NAJČITANIJE U POSLEDNJIH 72H
Ostalo iz kategorije Info - Region i svet
Šefovi CIA i MI6 u zajedničkoj izjavi pozvali na mir u Gazi
07.09.2024.•
1
Šefovi američke i britanske obaveštajne agencije su u retkoj izjavi te vrste, uz to i zajedničkoj, rekli da "neprekidno rade" na prekidu vatre u Gazi i da traže mir.
U sukobu migranata u Bihaću ubijen maloletnik
07.09.2024.•
0
U Bihaću je sinoć u sukobu migranata ubijen maloletnik iz Sirije, potvrđeno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona (USK).
Alžir danas bira predsednika: "Pobednik se unapred zna"
07.09.2024.•
2
U Alžiru se danas održavaju predsednički izbori na kojima se očekuje pobeda Abdelmadžida Tebuna koji se kandidovao za svoj drugi mandat.
Zemljotres u Rumuniji, za sada nema informacija o materijalnoj šteti
07.09.2024.•
0
Zemljotres jačine 3,8 stepeni po Rihterovoj skali pogodio je jutros jugozapad Rumunije, izvestio je Evropski mediteranski seizmološki centar (EMSC).
Od oktobra veće plate u Crnoj Gori: Pogledajte koliki će biti minimalac
07.09.2024.•
4
Poslanici crnogorskog parlamenta usvojili su kasno sinoć rebalans budžeta.
Britanac osuđen za pomaganje u razbuktavanju požara u hotelu sa migrantima
07.09.2024.•
0
Britanac koji je pomagao u razbuktavanju namerno izazvanog požara u hotelu sa više od 200 smeštenih azilanata osuđen je pred sudom u Šefildu na devet godina zatvora.
Savet bezbednosti UN osudio talibane zbog ugnjetavanja žena, Rusija, Kina i Alžir uzdržani
07.09.2024.•
1
Dvanaest od petnaest članica Saveta bezbednosti UN osudilo je nastavak "ugnjetavanja" žena u Avganistanu.
Zemljotres kod Nikšića
06.09.2024.•
1
Zemljotres jačine 3,4 stepena, sa epicentrom u blizini Nikšića, pogodio je večeras Crnu Goru.
U BiH počela izborna kampanja za lokalne izbore 6. oktobra
06.09.2024.•
0
U ponoć je i zvanično počela predizborna kampanja za lokalne izbore u Bosni i Hercegovini, koji će biti održani 6. oktobra.
Durov: Telegram nije anarhistički raj, borićemo se protiv kriminala
06.09.2024.•
0
Osnivač i izvršni direktor Telegrama Pavel Durov je obećao borbu protiv kriminala na njegovoj aplikaciji za dopisivanje, navodeći da ona nije "anarhistički raj".
Bajdenov sin se izjasnio krivim po svim tačkama optužnice za utaju poreza
06.09.2024.•
4
Hanter Bajden, sin aktuelnog američkog predsednika Džozefa Bajdena, izjasnio se krivim za federalne poreske optužbe za koje se tereti, prenosi Glas Amerike (VOA).
Više odraslih i jedno dete ispali iz gumenog čamca u Sutomoru
06.09.2024.•
0
Pet osoba, među kojima je bilo i dete, ispalo je iz gumenog čamca kod rta Ratac u okolini Sutomora.
U Sarajevu uhapšen jedan od vođa Škaljarskog klana
05.09.2024.•
1
Pripadnici policije kantona Sarajevo uhapsili su u sarajevskom naselju Otoka Ognjena Orašanina, zvanog Oras, sa Sokoca, jednog od vođa Škaljarskog klana u BiH.
Makron imenovao Mišela Barnijea za premijera Francuske
05.09.2024.•
1
Francuski predsednik Emanuel Makron imenovao je bivšeg evropskog komesara Mišela Barnijea za novog premijera.
Amazonsko pleme koje nema kontakt sa civilizacijom ubilo dvojicu drvoseča
05.09.2024.•
5
Dvojica drvoseča ubijena su u napadu lukom i strelom nakon što su navodno upali na teritoriju domorodačkog plemena Maško Piro, koje živi u izolaciji u amazonskom delu Perua.
Ulica u ruskom gradu dobiće naziv po nekadašnjem gradonačelniku Zagreba Milanu Bandiću
05.09.2024.•
2
U ruskom gradu Beslanu jedna ulica biće nazvana po preminulom zagrebačkom gradonačelniku Milanu Bandiću, piše hrvatski nedeljnik Nacional.
Umrla olimpijka koju je dečko polio benzinom i zapalio: Imala opekotine na 75 odsto tela
05.09.2024.•
0
Maratonka iz Ugande Rebeka Čeptegej, koja se takmičila na Olimpijskim igrama u Parizu, umrla je od zadobijenih povreda nakon što ju je dečko u nedelju polio benzinom i zapalio.
Maduro odlučio da se Božić u Venecueli ove godine slavi 1. oktobra: Narod baš i nije oduševljen
05.09.2024.•
3
Venecuelanski predsednik Nikolas Maduro izjavio je da će se Božić u toj zemlji ove godine proslaviti 1. oktobra iz, kako je naveo, iz zahvalnosti narodu Venecuele, prenosi Gardijan.
Severna Koreja i dalje šalje Južnoj Koreji balone sa smećem
05.09.2024.•
0
Severna Koreja je ponovo poslala balone sa smećem ka Južnoj Koreji, saopštila je južnokorejska vojska.
Tinejdžer osumnjičen za masovnu pucnjavu u školi u Džordžiji bio pod istragom FBI
05.09.2024.•
0
Tinejdžer osumnjičen za jučerašnju pucnjavu u srednjoj školi u Džordžiji bio je pod istragom 2023. zbog pretnji na internetu.
Svet godišnje proizvede 57 miliona tona plastičnog otpada, evo koje zemlje najviše
05.09.2024.•
0
Svet stvara 57 miliona tona plastičnog otpada svake godine i ono stiže do najdubljih okeana, najviših planinskih vrhova i unutrašnjosti ljudskih tela, pokazuje nova studija.
Komentari 1
Ružica
Komentari čitalaca na objavljene vesti nisu stavovi redakcije portala 021 i predstavljaju privatno mišljenje anonimnog autora.
Redakcija 021 zadržava pravo izbora i modifikacije pristiglih komentara i nema nikakvu obavezu obrazlaganja svojih odluka.
Ukoliko je vaše mišljenje napisano bez gramatičkih i pravopisnih grešaka imaće veće šanse da bude objavljeno. Komentare pisane velikim slovima u većini slučajeva ne objavljujemo.
Pisanje komentara je ograničeno na 1.500 karaktera.
Napiši komentar