![Stručnjak koji je projektovao 30 nuklearki širom sveta: Nema razloga za strah Stručnjak koji je projektovao 30 nuklearki širom sveta: Nema razloga za strah](/images/d94ba878fe8d11d1c9ca0f20d33445c5/300x175_nuklearna_elektrana_pixabay1.jpg)
Strategija razvoja energetike predvidela: Prva nuklearka u Srbiji na mreži možda i pre 2050. godine
U zavisnosti od strateških odluka vezanih za korišćenje nuklearne energije, prva nuklearna elektrana u našoj zemlji bi mogla da se pojavi na mreži pre 2050. godine.
![Strategija razvoja energetike predvidela: Prva nuklearka u Srbiji na mreži možda i pre 2050. godine Strategija razvoja energetike predvidela: Prva nuklearka u Srbiji na mreži možda i pre 2050. godine](https://www.021.rs//images/6af20f484433c59c8ad71248502c5b06/Nuklearna_elektrana_pixabay2.jpg)
Foto: Pixabay
To stoji u nacrtu "Strategije razvoja energetike u Srbiji do 2040. godine sa projekcijama do 2050.", o kojoj je upravo započela javna rasprava.
"Ovakva promena u elektroenergetskom sektoru omogućila bi transformaciju i ostalih energetskih sektora u cilju njihove značajne dekarbonizacije, a očekuje se da u periodu nakon 2040. godine budu raspoložive i komercijalno u značajnoj meri dostupne tehnologije proizvodnje i skladištenja zelenog vodonika", navodi se u tom dokumentu, a prenosi Biznis.rs.
Autori nacrta Strategije podsećaju da je u dokumentu pod nazivom "Integrisani nacionalni energetski i klimatski plan za period do 2030. i vizijom do 2050. godine" već razmotren scenario koji predviđa učešće nuklearne energije u energetskom miksu Republike Srbije, sa konzervativnom prognozom puštanja u rad nuklearne elektrane 2045. godine.
"Imajući u vidu mapu puta razvoja nuklearnog programa, kao i planirano ukidanje moratorijuma na izgradnju nuklearnih elektrana u Srbiji, ukoliko bi sve potrebne aktivnosti pre početka izgradnje, kao i realizacija samog projekta izgradnje, bile izvršene u definisanim rokovima, izgradnja i puštanje u rad nuklearnog postrojenja mogu biti razmatrani i u periodu do 2040. godine", navodi se u nacrtu Strategije, koji dalje analizira prednosti i rizike donošenja takve odluke.
Podseća se da, osim što Zakon o moratorijumu na izgradnju nuklearnih elektrana još nije ukinut, Srbija ne raspolaže bilansnim rezervama nuklearnih sirovina, kao i da ne postoji regulatorni i administrativni okvir koji bi regulisao izgradnju i rad nuklearnih elektrana, postrojenja za proizvodnju nuklearnog goriva i postrojenja za preradu isluženog nuklearnog goriva.
"Ne postoji ni naučni, ni inženjerski kadar koji bi pratio izgradnju i rad ovih postrojenja, a ukinuti su i obrazovni programi posvećeni nuklearnoj energetici", upozorava se, ali i dodaje da bi, sa stanovišta osnovnih razvojnih ciljeva i prioriteta energetskog razvoja, nuklearna energetika mogla značajno da doprinese dekarbonizaciji i podizanju konkurentnosti energetskog sektora.
"Nuklearna energija je sa stanovišta emisije gasova sa efektom staklene bašte i lokalnih polutanata čist energetski izvor, a omogućava i diverzifikaciju strukture proizvodnje električne energije uz razumnu cenu – visoki kapitalni izdaci nadoknađuju se niskim varijabilnim troškovima proizvodnje na duži rok. Sa stanovišta energetske bezbednosti, radi se skoro u potpunosti o uvoznoj tehnologiji, na bazi uvoznih goriva", navode autori nacrta.
Skreću, međutim, pažnju na to da nuklearne jedinice predstavljaju vrlo pouzdan izvor energije, namenjen pokrivanju baznog opterećenja, uz nultu emisiju zagađujućih materija u vazduh.
"S tog aspekta nuklearne elektrane bi mogle da preuzmu ulogu postojećih termoenergetskih kapaciteta koji koriste ugalj u energetskom sistemu Srbije", ističe se u nacrtu Strategije.
U tekstu nacrta Strategije osvrće se i na potpisivanje Memoranduma o razumevanju o primeni razvoja nuklearne energije u Srbiji sa stručnom i naučnom zajednicom, što se desilo pre samo nedelju dana.
"Javna rasprava koja je tako pokretnuta obuhvata bezbednosne, pravne, organizacione, naučno-istraživačke, inženjerske i sve druge aspekte korišćenja nuklearne tehnologije. Posebna pažnja mora da bude posvećena odlaganju i preradi isluženog nuklearnog goriva i uticaju ove tehnologije na životnu sredinu", ističe se u nacrtu budućeg strateškog dokumenta.
U nacrtu Strategije se navode i očekivani koraci kada je reč o oblasti nuklearne energije, kao što su uspostavljanje Uprave u okviru Ministarstva rudarstva i energetike za upravljanje i koordinaciju nuklearne politike, a u slučaju donošenja konačne odluke da se krene sa izgradnjom nuklearne elektrane, i donošenje posebnog zakona kojim će se urediti oblast upotrebe nuklearne energije.
"Vlada će u predstojećem periodu pokrenuti proces izgradnje potrebnog institucionalnog, stručnog i regulativnog okvira za korišćenje nuklearne energije i tretman i odlaganje isluženog nuklearnog goriva. Ovo je neophodan preduslov za stvaranje potrebnog investicionog ambijenta za uvođenje nuklearnih tehnologija u srpsku ekonomiju", stoji u nacrtu Strategije razvoja energetike.
Vodonik - demonstraciono postrojenje za proizvodnju do 2030. godine
Vodonik je, kako se ističe u nacrtu Strategije, moguće koristiti u praktično svim energetskim sistemima: u termoenergetskim postrojenjima, gorivnim ćelijama, gasnim turbinama, motorima sa unutrašnjim sagorevanjem, gasnim uređajima za domaćinstva i industriji, uz ocenu da su velike mogućnosti primene vodonika i njegov značaj u procesu tranzicije i dekarbonizacije energetskog sektora.
"Republika Srbija treba da ide u korak sa razvojem vodonične tranzicije u Evropi - kroz uspostavljanje zakonske regulative, jačanje tehnološkog i naučno-istraživačkog potencijala u oblasti vodoničnih tehnologija, partnerstvo sa drugim zemljama. Shodno tome, Srbija treba da na vreme prilagođava svoju energetsku politiku proizvodnji i upotrebi vodonika i da po ugledu na zemlje EU donese poseban strateški dokument - Vodoničnu strategiju - kojim će planirati razvoj u ovoj oblasti, kao i niz propisa iz oblasti proizvodnje, transporta, skladištenja i upotrebe vodonika, uz njihovu harmonizaciju sa pravom EU."
Što se tiče proizvodnje vodonika u Srbiji, u nacrtu Strategije stoji da se do 2030. godine može očekivati izgradnja demonstracionog postrojenja za proizvodnju, skladištenje i korišćenje vodonika.
"Sa porastom proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora energije i uz očekivano smanjenje cene elektrolizera, racionalno je očekivati početak komercijalne proizvodnje 'zelenog' vodonika i njegovo korišćenje prvenstveno u sektoru saobraćaja i u industrijskim procesima kao što su proizvodnja amonijaka, rafinerije nafte, proizvodnja metanola, primena u železarama i industriji cementa", navode autori Strategije.
Ocenili su i da bi bilo idealno da se elektrolizeri snabdevaju direktno iz lokalno dostupnih obnovljivih izvora energije, a da se nalaze pored industrijskih potrošača, odnosno frekventnih saobraćajnih pravaca.
"Takođe, treba razmotriti i mogućnost da se neka od postojećih postrojenja za proizvodnju vodonika dekarbonizuju, tako što će se naknadno opremiti tehnologijama za sakupljanje i skladištenje ugljenika", zaključak je autora Strategije.
NAJČITANIJE U POSLEDNJIH 72H
Ostalo iz kategorije Info - Biznis i ekonomija
U Grčkoj porast prijavljenih prekovremenih sati rada, naročito u samoposlugama
06.09.2024.•
1
U Grčkoj je zabeležen porast prijavljenih prekovremenih sati rada od kako se koristi digitalna radna kartica, izjavio je zamenik grčkog prermijera i portparol vlade Pavlos Marinakis.
Nove cene goriva: Benzin pojeftinio tri dinara, dizel ostao isti
06.09.2024.•
5
Objavljene su nove cene goriva.
Moguća nestašica ulja na globalnom tržištu: Ima li Srbija razloga za brigu?
05.09.2024.•
19
Žetva suncokreta je na samom kraju, a prve prognoze kažu da ćemo zbog suše imati 10 do 15 odsto manji rod od desetogodišnjeg proseka.
Ekonomista o akciji "Najbolja cena": Ne rešava problem niskih plata, a cene su nam kao u EU
05.09.2024.•
19
Akcija pojeftinjenja "Najbolja cena" dobra je kao socijalna mera, ali je kratkoročna i ne rešava problem cena koje su slične cenama u EU, jer su plate dva i po puta niže.
Vučić o Putinovom pozivu na samit BRIKS-a: Hvala, ali tada imamo važne goste iz inostranstva
05.09.2024.•
47
Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je dobio poziv Vladimira Putina da se pridruži samitu BRIKS-a od 22. do 24. oktobra u Kazanju, ali kaže da će tada imati važne goste iz inostranstva.
Sve veće interesovanje za nekretninama u banjama: Evo u kojima su skočile cene kvadrata i koliko
05.09.2024.•
0
Domaći i inostrani kupci su sve više zainteresovani za kupovinu nekretnina u srpskim banjama, navodi se u analizi portala 4zida.
Putin pozvao Vučića da učestvuje na samitu BRIKS-a: Treba li da ide?
05.09.2024.•
34
Predsednik Aleksandar Vučić dobio je, preko Aleksandra Vulina, poziv od Vladimira Putina da učestvuje na Samitu BRIKS-a.
U SAD zahtev da se istraži trgovanje sajtova za onlajn kupovinu Šejn i Temu
05.09.2024.•
0
Dvojica čelnika američke Komisije za bezbednost potrošačkih proizvoda (CPSC) traže istragu e-trgovina "Šejn" i "Temu", zbog prodaje "smrtonosnog proizvoda za bebe i malu decu".
Momirović računao koliko ćete uštedeti ako kupujete "Najbolju cenu": Između 8.000 i 22.000 dinara
04.09.2024.•
42
Ministar unutrašnje i spoljne trgovine Tomislav Momirović rekao je za RTS da će akcija "Najbolja cena" omogućiti građanima da kupe više proizvoda za manje novca.
Vlast se hvali nikad većim povećanjem plata: Zarade rastu, ali cene još više
04.09.2024.•
11
U Srbiji su zarade u poslednjih petnaestak godina uvećane skoro tri puta, a istovremeno je rasla i vrednost potrošačke korpe, samo sporijim tempom, ali veliki deo rasta plata je posledica inflacije.
Poreske olakšice i podsticaji za multimilionere koji iskorišćavaju prirodne resurse: Isplati li se?
04.09.2024.•
8
Sestre kompanije Ziđin Koper i Ziđin Majning platile su prošle godine Srbiji porez na dobit 31,5 milion evra.
Objavljeno koliko je katastar rešio predmeta za godinu dana i koliko službenik u proseku radi dnevno
04.09.2024.•
37
Republički geodetski zavod (RGZ) saopštio je da je za proteklih godinu dana smanjen broj zaostalih predmeta u sistemu sa 417.105 na 365.466, što je smanjenje za 51.639 predmeta.
Predsednik Brazila: Svet ne mora da trpi ultradesničare poput Maska samo zato što su bogati
04.09.2024.•
6
Brazilski predsednik Luiz Inasio Lula da Silva rekao je da se nada da bi kriza u vezi sa zabranom mreže "X" u Brazilu "mogla da nauči svet da nije dužan da trpi krajnje desničare poput Ilona Maska sa
"Najbolja cena" možda ne zaživi u svim marketima: Jesu li trgovinski lanci "poslušna dečica"?
03.09.2024.•
9
U septembru prošle godine predsednik Srbije je na konferenciji za novinare obelodanio državnu akciju "Bolja cena". Ovog puta demonstrator je bio premijer Miloš Vučević.
Savez ekonomista Srbije dobio organizaciju Svetskog kongresa ekonomista 2026.
03.09.2024.•
2
Savez ekonomista Srbije objavio je danas da je, odlukom Izvršnog odbora Međunarodne ekonomske asocijacije (IEA), izabran da bude domaćin XXI Svetskog kongresa ekonomista u junu 2026.
Poljoprivrednici uputili zahteve Vladi: Ukoliko ih ne ispuni za 15 dana - protesti
03.09.2024.•
52
Poljoprivrednici su Vladi Srbije uputili niz zahteva, a najavljuju da ukoliko isti ne budu ispunjeni za 15 dana, slede protesti.
I zvanično: Ustavni sud Brazila potvrdio odluku o blokadi mreže X u celoj zemlji
03.09.2024.•
0
Brazilski Vrhovni sud danas je jednoglasno potvrdio odluku jednog od svojih sudija da širom zemlje blokira platformu "X" u vlasništvu Ilona Maska, objavljeno je na sajtu suda.
Folksvagen u minusu pet milijardi evra, ne isključuje mogućnost zatvaranja fabrika i otkaza
03.09.2024.•
14
Menadžment Folksvagena odlučio se za veliki program štednje do 2026. i želi da ukine garanciju zaposlenja za oko 110.000 radnika kako bi se izborio sa manjkom u kasi koji iznosi pet milijardi evra.
Vlasnik trgovinskog lanca o "Najboljoj ceni": Intervencija Vlade neuspeh privredne politike
02.09.2024.•
26
Od 1. septembra se u 2.500 maloprodajnih objekata u Srbiji sprovodi akcija "Najbolja cena", kroz koju su snižene cene 700 proizvoda iz 81 kategorije.
Proizvođači: Oko 70 odsto prodatih malina još nam nije plaćeno
02.09.2024.•
2
Predsednik uduženja proizvođača malina "Vilamet" Mileta Pilčević rekao je da otkupljivači malina još nisu proizvođačima platili oko 70 odsto preuzetih količina, iako je berba završena pre mesec dana.
Cene nekretnina ove godine skočile do 20 odsto "zbog opšteg poskupljenja", najviše u Vojvodini
02.09.2024.•
35
Cene nekretnina u Srbiji skočile su ove godine od pet do 20 odsto, zavisno od mikrolokacije, a zbog opšteg poskupljenja, a Beograd je "šampion" po ceni kvadrata.
Komentari 9
inž
Marko
Stojko
Pa oni nisu sposobni da naprave jednu reverzibilnu hidroelektranu a ne nuklearnu centralu. Ali ako stave Grčića za direktora projekta možda to i uspe hahaha.
Komentari čitalaca na objavljene vesti nisu stavovi redakcije portala 021 i predstavljaju privatno mišljenje anonimnog autora.
Redakcija 021 zadržava pravo izbora i modifikacije pristiglih komentara i nema nikakvu obavezu obrazlaganja svojih odluka.
Ukoliko je vaše mišljenje napisano bez gramatičkih i pravopisnih grešaka imaće veće šanse da bude objavljeno. Komentare pisane velikim slovima u većini slučajeva ne objavljujemo.
Pisanje komentara je ograničeno na 1.500 karaktera.
Napiši komentar